![Türr István](/assets/articles/2023/08/A%20franciamagyar%20kapcsolat.jpg#joomlaImage://local-assets/articles/2023/08/A franciamagyar kapcsolat.jpg?width=720&height=540)
A francia–magyar kapcsolat
A diplomáciában elengedhetetlen a személyes összeköttetés az egyeztetések kezdeményezéséhez, sikerességéhez. A dualizmus idején pedig különösen élénk volt a francia–magyar kapcsolat, amelynek egyik meghatározó alakja volt Türr István. A „rettenthetetlen magyarként” is emlegetett kalandos életű tábornok 1825. augusztus 11-én született Baján Thier Jakab vaskereskedő családjában.
Lehel kürtje és ami előtte volt
A 955. augusztus 10-én Augsburg városa alatt elszenvedett vereség utóélete példázza azt, hogy egyesek addig küzdenek a nemzeti múlt dicsőséghajhászásának szélsősége ellen, amíg át nem esnek a ló túloldalára, a nemzeti önmarcangolás szélsőségéhez. Ez a kudarc meglepően népszerű a köztudatban; mintha egy világraszóló győzelem lenne, annyit szokás hivatkozni rá.
![Lehel kürtje](/assets/articles/2023/08/Lehel%20kurtje.jpg#joomlaImage://local-assets/articles/2023/08/Lehel kurtje.jpg?width=720&height=540)
![Kölcsey Ferenc](/assets/articles/2023/08/Kolcsey_Ferenc.jpg#joomlaImage://local-assets/articles/2023/08/Kolcsey_Ferenc.jpg?width=720&height=540)
„A haza minden előtt” – 233 éve született a magyar önismeret poétája
1790-ben ezen a napon, Sződemeteren látta meg a napvilágot a reformkor egyik legjelentősebb alakja, a költő, kritikus, politikus Kölcsey Ferenc. Ősrégi nemes református családból származott, de korán árván maradt. Gyermekkori veszteségét tetézte, hogy himlő miatt a bal szeme is odalett. A debreceni kollégium elvégzése után a jogi egyetemet is helyben végezte. A joggyakorlat után nem tett ügyvédi vizsgát; visszavonult a családi birtokra, Álmosdra, majd Csekén telepedett le.
Károly Róberttől Károly Róbertig. Érdekességek a forint emléknapján
Talán kevesen gondolnak bele, miközben az elszabadult élelmiszerárakon zsémbelnek, hogy ma is az európai pénztörténet egyik legnagyobb múltú fizetőeszközével fizetnek. A magyar forint három nagy korszaka majd félezer évet ölel át: 1325-től 1553-ig tartott az aranyforint korszaka, 1753-tól 1892-ig az ezüstforinté. 1946. augusztus elsején vezették be a ma is használatos forintot. Aztán az utóbbi hetvenhét évben nemcsak a rendszerek, hanem az árak is változtak, így a címletek, az érme- és bankjegyképek is többször módosultak napjainkig.
![Első sorozatú százforintos](/assets/articles/2023/08/Elso%20sorozatu%20szazforintos_cover.jpg#joomlaImage://local-assets/articles/2023/08/Elso sorozatu szazforintos_cover.jpg?width=720&height=540)
![Szentgotthárdi csatát](/assets/articles/2023/07/szentgotthardi%20csatat.jpg#joomlaImage://local-assets/articles/2023/07/szentgotthardi csatat.jpg?width=720&height=540)
A ki nem használt alkalmak háborúja?
A szentgotthárdi csatát 1664. augusztus 1-jén vívták; a Raimondo Montecuccoli (császári hadvezér, 1609–1680) vezette keresztény csapatok összecsaptak a Köprülü Ahmed vezette oszmán hadsereggel Szentgotthárd vidékén. Az európai hadak nagy győzelmet arattak.
A segesvári ütközet (1849. július 31.)
1849 nyarán a császári-királyi és a cári csapatok inváziója során Józef Bem altábornagy hadmozdulatai révén teljes bizonytalanságban tartotta ellenfeleit Erdélyben, akik e mellékhadszíntéren csak Kolozsvár térségében számoltak magyar ellenállással. Reményükben csalódniuk kellett, hiszen Bem alaposan meglepte őket.
![Petőfi Sándor halálának allegorikus ábrázolása. Madarász Viktor festménye (Forrás: Wikipedia)](/assets/articles/2023/07/Petofi_halala_cover.jpg#joomlaImage://local-assets/articles/2023/07/Petofi_halala_cover.jpg?width=720&height=540)
![Szent László fejereklyetartója](/assets/articles/2023/07/Szent_Laszlo_cover.jpg#joomlaImage://local-assets/articles/2023/07/Szent_Laszlo_cover.jpg?width=1600&height=1200)
1095. július 29-én hunyt el Szent László király
„Boldog László király kiragyogva kimagaslott Magyarország királyainak fényes nemzetségéből. (…) Minden korábbi állapotánál gazdagabban Magyarország azidétt [az idő tájt] kezdte szabadságának fejét a bőség telt szaruival az egekig emelni, s gazdagságában, rangban és dicsőségben szinte valamennyi vidéket legyőzni.”
Egy magyar arisztokrata, aki a „fizika fejedelme” volt
1848. július 27-én Budán a Svábhegyen látta meg a napvilágot a legnagyobb, nemzetközileg a legjelentősebb és egyben legelismertebb magyar fizikus, Eötvös Loránd.
![Eötvös Loránd](/assets/articles/2023/07/Eotvos%20Lorand.jpg#joomlaImage://local-assets/articles/2023/07/Eotvos Lorand.jpg?width=720&height=540)
![III. András denár](/assets/articles/2023/07/III.%20Andras%20denar.jpg#joomlaImage://local-assets/articles/2023/07/III. Andras denar.jpg?width=720&height=540)
Velencei András trónfoglalása
Utolsó Árpád-házi uralkodónkat, III. Andrást 1290. július 23-án koronázták királlyá, IV. (Kun) László király (1272–1290) meggyilkolását követően Székesfehérvárott.
A Nándorfehérvári Diadal Emléknapja
A magyar Országgyűlés 2011-ben július 22-ét a Nándorfehérvári Diadal Emléknapjává nyilvánította.
![Nándorfehérvári](/assets/articles/2023/07/Nandorfehervar.jpg#joomlaImage://local-assets/articles/2023/07/Nandorfehervar.jpg?width=720&height=540)