![Pánikba esett magyar önkéntesek megfutamodása. August von Pettenkofen színes litográfiája (Forrás: Wikipedia)](/assets/articles/2023/10/Schwechat_cover.jpg#joomlaImage://local-assets/articles/2023/10/Schwechat_cover.jpg?width=720&height=540)
„Ide, magyar. Itt a zászlód, itt dögölj meg!” A schwechati csata, 1848. október 30.
Az 1848. szeptember 29-én megvívott pákozdi csatát követően megkötött háromnapos fegyverszünet alatt báró Josip Jelačić altábornagy sietve visszavonult Székesfehérvár környékéről, és Mosonnál vert tábort, hogy bevárja az északról és Bécsből érkező csapaterősítéseket.
A Selyemút homokba temetett városainak kiásója
Nyolcvan évvel ezelőtt október 26-án [egyes források szerint 28-án] hunyt el Kabulban a világhírű régész, orientalista, Stein Márk Aurél, aki az egykori Selyemút térségének geográfiai leírásával, régészeti feltárásával, továbbá hatalmas mennyiségű keleti kézirat feldolgozásával szerzett magának elismerést.
![Stein Márk Aurél](/assets/articles/2023/10/Stein%20Mark%20Aurel_cover.jpg#joomlaImage://local-assets/articles/2023/10/Stein Mark Aurel_cover.jpg?width=720&height=540)
![Vérfürdő a nyugati határon](/assets/articles/2023/10/Verfurdo%20a%20nyugati%20hataron_cover.jpg#joomlaImage://local-assets/articles/2023/10/Verfurdo a nyugati hataron_cover.jpg?width=720&height=540)
Vérfürdő a nyugati határon
1956. október 26-án dördült el a forradalom egyik legtöbb áldozatot követelő sortüze Mosonmagyaróváron.
13 nap, amely megrendítette a világot
1956 februárjában a Szovjet Kommunista Párt XX. kongresszusának zárt ülésén Hruscsov négyórás beszédében ismertette Sztálin bűneit. A beszéd ugyan nem került nyilvánosságra, de a szellem kiszabadult a palackból.
![1956 Köztársaság tér 26.](/assets/articles/2023/10/13%20nap%20amely%20megrenditette%20a%20vilagot_cover.jpg#joomlaImage://local-assets/articles/2023/10/13 nap amely megrenditette a vilagot_cover.jpg?width=720&height=540)
![Kanizsa 1600. évi eleste](/assets/articles/2023/10/Kanizsa%201600.%20evi%20eleste_cover.jpg#joomlaImage://local-assets/articles/2023/10/Kanizsa 1600. evi eleste_cover.jpg?width=720&height=540)
„Ha elveszítjük Kanizsát, elveszítjük az ingünket is” – Kanizsa 1600. évi eleste
A Balaton és a Dráva között, a Kanizsa-patak – a mai Principális-csatorna – mocsarában elhelyezkedő kanizsai vár Szigetvár 1566-os elvesztését követően lett a Nyugat-Dunántúl, valamint Stájerország védelmének egyik legfontosabb erőssége, valamint a kanizsai főkapitányság központja.
575 évvel ezelőtt zajlott a második rigómezei csata
Az 1444. évi várnai vereség, amely során I. Ulászló magyar király (1440–1444) életét vesztette, súlyos nehézségek elé állította a Magyar Királyságot. Ulászlónak még nem volt gyermeke, az előző uralkodó, Habsburg Albert (ur. 1437–1439) fia, V. (Utószülött) László pedig még csak négyéves volt, ráadásul III. Frigyes német király gyámsága alatt, valójában fogságában élt.
![második rigómezei csata](/assets/articles/2023/10/rigomezei%20csata_cover.jpg#joomlaImage://local-assets/articles/2023/10/rigomezei csata_cover.jpg?width=720&height=540)
![udvarhelyszéki Agyagfalván](/assets/articles/2023/10/A%20szekelyek%20agyagfalvi%20nemzeti%20gyulese.jpg#joomlaImage://local-assets/articles/2023/10/A szekelyek agyagfalvi nemzeti gyulese.jpg?width=720&height=540)
A székelyek agyagfalvi nemzeti gyűlése
1848. október 16 –17-én – azaz 175 esztendeje – gyűlt össze az udvarhelyszéki Agyagfalván a székely nemzeti gyűlés, amely nemcsak reagált 1848 tavaszi–nyári történéseire, de a későbbi katonai események szempontjából is fontos kérdéseket tárgyalt meg.
Október 16-a a kenyér világnapja
Már apró korunkban tudtuk, hogy aki a legközelebbi, az a kenyerespajtás. S tudtuk azt is, hogy a kölcsönkenyér visszajár. Hányszor mondták nekünk az öregek: „Ha te nem volnál, meg a penész, ki enné meg a kenyeret?” És azóta sem ettünk olyan finomat. Cukrosan volt a legjobb, vagy zsírosan egy almával, amit a nagyszünetben ki lehetett vinni az udvarra.
![kenyér világnapja](/assets/articles/2023/10/kenyer%20vilagnapja.jpg#joomlaImage://local-assets/articles/2023/10/kenyer vilagnapja.jpg?width=720&height=540)
![Nádasdy-Mausoleum XVII. századi IV. Béla-ábrázolása](/assets/articles/2023/10/Nadasdy-Mausoleum%20XVII.%20szazadi%20IV.%20Bela-abrazolasa.jpg#joomlaImage://local-assets/articles/2023/10/Nadasdy-Mausoleum XVII. szazadi IV. Bela-abrazolasa.jpg?width=720&height=540)
Egy békeszerető uralkodó trónra lépéséről 1235. október 14-én koronázták meg IV. Béla királyt
„Utána [II. András] fiát, negyedik Bélát koronázták királlyá; október tizennegyedikén, azon a vasárnapon, amikor azt éneklik, hogy »Adj, Uram békét«, Fehérvárott Szent Péter székesegyházában, amit ő szentelt föl. A királyi kardot fivére, Kálmán herceg tartotta tisztelettel az oldala mellett, lovát pedig Dániel rutén herceg vezette előtte a legnagyobb tisztelettel. Harmincöt évig uralkodott.”
Október 6-a és a Szent Korona
A szabadságharc tizenhárom főtisztjének aradi, gróf Batthyány Lajos első felelős magyar miniszterelnök pesti kivégzése a nemzeti emlékezetet átható gyászos fejezet. Jelen sorok írója a korai magyar múlttal foglalkozik, ezért nem érzi magát illetékesnek arra, hogy hosszan taglalja 1848–1849 eseményeit.
![Szent Korona (forrás:wikipedia)](/assets/articles/2023/10/szent_korona.jpg#joomlaImage://local-assets/articles/2023/10/szent_korona.jpg?width=720&height=540)